Міжнародно-правові стандарти та їх вплив на термінологію правосуб’єктності юридичних осіб у національному законодавстві та науці - Пєтков, Сергій Валерійович; Губарєв, Сергій Володимирович; Горєлова, Вероніка Юріївна (Академічні візії, 2024)
У статті розглядаються міжнародно-правові стандарти та їхній вплив на формування термінології правосуб’єктності юридичних осіб у національному правовому полі та наукових дослідженнях. Проведено аналіз ключових міжнародних договорів, угод і рекомендацій, які визначають сучасні підходи до визначення правового статусу юридичних осіб. Значну увагу приділено зіставленню термінології, яка використовується у міжнародних документах і національному законодавстві, для оцінки їхньої взаємодії та впливу один на одного. У роботі підкреслюється значення гармонізації правової термінології як засобу для полегшення впровадження міжнародних стандартів у національні законодавчі системи. На основі отриманих результатів сформульовано пропозиції щодо вдосконалення термінологічного апарату в законодавстві України, що стосується правосуб’єктності юридичних осіб, із врахуванням міжнародних стандартів та передового досвіду. Автори приходять до висновку, про значний вплив міжнародно-правових стандартів на формування термінології, пов’язаної з правосуб’єктністю юридичних осіб, у національному законодавстві та науковій літературі. Інтеграція положень міжнародних договорів, угод і рекомендацій сприяє уніфікації та узгодженню правової термінології, що відіграє важливу роль у забезпеченні ефективного впровадження міжнародних норм у внутрішні правові системи. Одним із ключових аспектів є забезпечення узгодженості термінів, що мінімізує ризик виникнення правових колізій та підвищує правову визначеність. На основі проведеного аналізу можна виділити кілька практичних рекомендацій: Оновлення національної правової термінології з урахуванням міжнародних стандартів сприятиме більш ефективній інтеграції міжнародних норм у внутрішнє законодавство. Міжнародні договори та угоди відіграють ключову роль у формуванні сучасних підходів до правосуб’єктності юридичних осіб, що підкреслює необхідність подальшого розвитку міжнародної правової співпраці. Зіставлення національних і міжнародних правових норм дозволяє виявляти прогалини та суперечності у законодавстві, що потребують коригування для досягнення правової узгодженості. Активне залучення наукової спільноти до дослідження міжнародних правових стандартів є необхідним для розробки ефективних рекомендацій щодо вдосконалення національного законодавства. Таким чином, впровадження міжнародно-правових стандартів у національне законодавство є важливим кроком до створення ефективної, узгодженої правової системи, яка відповідає сучасним глобальним викликам.