Особливості застосування заходів забезпечення кримінального провадження в умовах воєнного стану - Дзебчук, Іван Васильович (Академічні візії, 2026)
Анотація. Стаття присвячена дослідженню правових та організаційних особливостей застосування заходів забезпечення кримінального провадження в умовах воєнного стану в Україні. Актуальність теми зумовлена запровадженням воєнного стану з 24 лютого 2022 року та необхідністю адаптації кримінального процесуального законодавства до екстраординарних умов збройного конфлікту, що спричинило суттєву трансформацію механізмів кримінального правосуддя. У роботі здійснено системну класифікацію заходів забезпечення кримінального провадження з урахуванням специфіки їх застосування в умовах воєнного стану; проаналізовано трансформацію інституту судового контролю та зміни в балансі повноважень між органами досудового розслідування, прокуратурою та судом. Особливу увагу приділено виявленню системних проблем правозастосовної практики, зокрема у сфері затримання осіб, проведення обшуків та накладення арешту на майно. Оцінено відповідність запроваджених процесуальних обмежень критеріям пропорційності, необхідності та нагальної суспільної потреби відповідно до стандартів Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Встановлено, що окремі законодавчі новації, спрямовані на підвищення оперативності кримінального провадження, зокрема продовження строку затримання до 216 годин у випадках, передбачених ст. 615 КПК України та спрощення порядку проведення слідчих (розшукових) дій, створюють потенційні ризики порушення фундаментальних прав людини. Обґрунтовано напрями вдосконалення правового регулювання та запропоновано комплекс практичних механізмів посилення гарантій прав учасників кримінального провадження, серед яких: підвищення ефективності прокурорського нагляду, розширення доступу до безоплатної правової допомоги, запровадження незалежного моніторингу місць несвободи, розвиток дистанційних форм судочинства та подальша цифровізація Єдиного реєстру досудових розслідувань. Результати дослідження можуть бути використані у процесі вдосконалення кримінального процесуального законодавства, формування правозастосовної практики та гармонізації національної правової системи із європейськими стандартами прав людини.