Національне виховання підлітків в умовах воєнного стану: теоретичні засади, нормативне забезпечення та педагогічні стратегії - Церковняк-Городецька, Олеся Георгіївна (Академічні візії, 2026)
У статті здійснено теоретичний аналіз засад національного виховання підлітків 5–11 класів в умовах повномасштабного воєнного стану в Україні. На основі систематизації наукових публікацій 2022–2026 років, нормативно-правових документів Міністерства освіти і науки України, методичних розробок Інституту проблем виховання НАПН України та матеріалів Вісника Національної академії педагогічних наук України висвітлено провідні педагогічні виклики, що постали перед системою виховної роботи закладів загальної середньої освіти. Мета дослідження полягає у визначенні теоретико-методологічних підстав національного виховання підлітків за воєнних обставин, класифікації виховних підходів та формулюванні рекомендацій для педагогів-практиків. Методологічну основу дослідження склали теоретичний аналіз і синтез чотирнадцяти наукових джерел, порівняння традиційних та інноваційних виховних підходів за низкою критеріїв, класифікація виховних практик за структурними компонентами. Встановлено, що воєнний стан радикально змінив педагогічний контекст: поняття національної гідності, захисту Батьківщини, громадянської відповідальності перестали бути абстрактними категоріями і набули безпосереднього зв’язку з повсякденним досвідом підростаючого покоління. Показано, що діяльнісний підхід до патріотичного виховання, обґрунтований у працях І. Д. Беха, К. О. Журби, С. О. Сисоєвої, набуває за цих умов особливої релевантності, оскільки підлітки отримують реальну можливість перетворювати ціннісні переконання на конкретні вчинки через волонтерство, медіатворчість, краєзнавчі та соціальні проєкти. На підставі теоретичного узагальнення запропоновано триєдину модель національного виховання підлітків, побудовану на взаємодії когнітивного, емоційно-ціннісного та діяльнісного компонентів, і здійснено порівняльний аналіз трьох підходів до організації виховної роботи: довоєнного, адаптаційного та перспективного. Практичне значення роботи визначається тим, що складений каталог апробованих виховних практик, порівняльні характеристики підходів та авторська модель можуть бути безпосередньо використані класними керівниками, заступниками директорів із виховної роботи та методистами інститутів післядипломної педагогічної освіти.