Професійний розвиток науково-педагогічних працівників на основі використання цифрових ресурсів: бібліометричний аналіз - Мукан, Наталія Василівна; Чубінська, Наталія Богданівна; Кисельов, Геннадій (Академічні візії, 2026)
Метою статті є визначення категорій цифрових ресурсів, які реально репрезентовані в науковій літературі з проблеми професійного розвитку науково-педагогічних працівників, та обґрунтування попередньої функційної матриці, що пов’язує ці категорії із завданнями, які вони виконують у циклі професійного розвитку. Дослідження поєднує бібліометричне обстеження бази ’Гугл Академія’ з якісним контент-аналізом цілеспрямовано сформованого корпусу з 22 україно- та англомовних джерел, кожну одиницю якого закодовано за мовою, роком публікації, типом документа, тематичним кластером, категорією цифрового ресурсу та задекларованою функцією. Бібліометричне обстеження засвідчило 22900 україномовних результатів за запитом ’професійний розвиток педагогів’, 11500 - за запитом ’використання цифрових ресурсів у професійному розвитку’ та 1160 - за поєднаним запитом, тоді як еквівалентні англомовні запити дали відповідно 5330000, 7140000 і 2530000 результатів. Вузькосфокусований запит становить 47,5 % обсягу широкої тематики в англомовному сегменті й лише 5,1 % - в україномовному, що свідчить про дев’ятикратну різницю в опрацьованості конкретної проблеми. Контент-аналіз корпусу дав змогу виокремити шість тематичних кластерів, найбільшими з яких є рамки цифрових компетентностей і цифрові ресурси в теорії професійного розвитку, та ідентифікувати дванадцять категорій цифрових ресурсів, які виконують чотири функції: освоєння знань, забезпечення дослідницької видимості та моніторингу публікаційної активності, професійної самопрезентації й колаборативної взаємодії. Жодне джерело корпусу не співвідносить окремі категорії ресурсів з окремими етапами чи організаційними формами розвитку і не перевіряє такого зв’язку емпірично. Наукова новизна полягає у першому кількісному зіставленні україномовного й англомовного сегментів цього дослідницького поля та у виведеній із корпусу матриці ’ресурс - функція’, яка переводить описовий перелік цифрових інструментів в аналітичний інструмент. Практичне значення полягає у можливості застосування матриці під час проєктування інституційних програм професійного розвитку, індивідуальних траєкторій розвитку та внутрішнього навчання науково-педагогічних працівників українських університетів.