Щодо поняття адміністративно-правових засад діяльності прокурора в Україні - Шапошник, А. С. (Академічні візії, 2023)
У статті автор досліджує поняття «правові основи», «засади права», «правові засади», «нормативно-правові засади», «адміністративно-правові засади» та як вони співвідносяться із «адміністративно-правовими засадами діяльності прокурора» в Україні. Дослідивши співвідношення термінів «засада» і «принцип», а втор дійшов висновку, що вони взаємопов’язані так, що засада представляє собою більш загальне поняття, включаючи в себе визначення принципів. Іншими словами, «засади» є більш широким за своїм змістом поняттям і охоплюють поняття принципів, як ціле та частина. Цю думку автор підкріплює непоодинокими відображеннями у законотворчій діяльності, наприклад, положеннями статті 1 Закону України «Про засади внутрішньої і зовнішньої політики» від 01 липня 2010 року № 2411–VI, який визначає, що засади внутрішньої і зовнішньої політики включають в себе принципи та пріоритети державної політики у відповідних сферах, а також у статті 3 Закону України «Про прокуратуру» перераховано «засади діяльності прокуратури», до яких фактично відносяться принципи права (верховенства права, законності, справедливості, презумпції невинуватості, територіальності, незалежності прокурорів, політичної нейтральності тощо). На основі цього автор доводить, що законодавець підтверджує, що структурно «засади» охоплюють поняття принципів. Автор наголошує, що з об’єктивних причин «засади» не можуть бути зведені виключно до принципів. Поряд з цим, наведене твердження підтверджує тезу про фундаментальність «засад». Стосовно ж принципів, то, на думку автора, останні орієнтовані на вужче коло відносин у рамках тієї чи іншої діяльності і закладають фундаментальні начала цієї діяльності тощо. Під «правовими засадами діяльності прокурора» в Україні автор розуміє представляють собою сукупність нормативно-правових актів різної юридичної сили, норми яких спрямовані на здійснення правового впливу на суспільні відносини у відповідній сфері з метою їх регулювання та упорядкування. Здійснивши теоретичний аналіз вказаних понять, автор дійшов висновку, що правові методи діяльності прокурора, включаючи адміністративно-правові методи та форми здійснення прокурором своїх повноважень з виконання покладених на нього функцій, автор також відносить до правових засад діяльності прокурора. При дослідженні окресленої проблематики автором також обґрунтовано думку про те, що юридична відповідальність прокурора є невід’ємною частиною засад його діяльності. Автор приєднується до погляду науковців про те, що юридична відповідальність є частиною соціальної відповідальності і зазначає, якщо застосувати теорію юридичної відповідальності для визначення поняття і особливостей відповідальності прокурорів, то можна дійти висновку, що остання є процесом впливу на працівника прокуратури, який скоїв правопорушення. Вплив здійснюється з боку держави і проявляється в тому, що у відповідних нормативних актах відображені професійні стандарти діяльності і поведінки прокурора. Їх порушення, власне, у більшості випадків і буде підставою для дисциплінарної відповідальності. Тобто, держава через законодавче закріплення дисциплінарної відповідальності для адміністративних посад прокурорів встановлює ступінь негативної оцінки дії (бездіяльності), яка визнається проступком, і позбавленням для правопорушника. Дослідивши проблематику статті, у контексті правових засад діяльності прокурора в Україні, автор наводить власну дефініцію «адміністративно-правових засад діяльності прокурора» в Україні, які визначає як сукупність чинних правових норм, які закріплені у законодавстві України та які визначають основні принципи діяльності прокурора, методи діяльності прокурора, включаючи адміністративно-правові методи та форми здійснення прокурором своїх повноважень з виконання покладених на нього функцій, а також положення щодо юридичної відповідальності прокурора як посадової особи, що обіймає адміністративну посаду в органах прокуратури України.