Вплив сучасних освітніх програм на формування критичного мислення учнів середніх шкіл України: аналітичний підхід та перспективи вдосконалення - Камбалова , Яніна Миколаївна; Бєлкіна-Ковальчук, Олена Віталіївна; Гаврилишин, Тарас Любомирович (Академічні візії, 2024)
Розглянуто зміст Державного стандарту базової середньої освіти та реалізацію процесів критичного мислення у діючих навчальних програмах для учнів 6-9 класів. З’ясовано, що для формування у здобувачів освіти критичного мислення важливого значення набувають такі процеси мислення: сприйняття, знаходження, аналізу, інтерпретації, оцінювання інформації, пізнання, визначення альтернатив, прогнозу наслідків, прийняття рішень, виявлення взаємозв’язків, взаємозалежностей та взаємовпливів подій, явищ, процесів, моделювання процесів і ситуації, виокремлення проблем, розроблення стратегій, плану дій, оцінювання процесу і результату розв’язання проблем. Досліджено, що технологія критичного мислення характеризується поєднанням проблемності та продуктивності навчання з технологічністю уроку, ефективними методами і прийомами. У статті детально схарактеризовано властивості та принципи критичного мислення, вимоги до уроку, методичні умови проведення навчання, етапи уроку та зазначено методи і прийоми навчання школярів у середніх класах з формування та розвитку критичного мислення. У розв’язанні означеної проблеми необхідно виходити з наявних у сучасній методиці інноваційних підходів до відбору навчального змісту, видів діяльності учнів і відповідних типів пізнавальних завдань, особливостей організації уроку у контексті вимог компетентнісного навчання. Однак автори зробили висновок, що в мистецькій освітній галузі та освітній галузі з фізичної культури в результатах навчання не відображено процесів розвитку критичного мислення в учнів повною мірою, як це заявлено в переліку наскрізних умінь в Державному стандарті базової середньої освіти, тобто спостерігається протиріччя та невідповідність. Результати проведеного дослідження допоможуть зацікавленому вчителеві середньої школи підвищити свій професійний рівень шляхом опанування технології розвитку критичного мислення, а науковцю – здійснити дослідження окремих процесів розвитку критичного мислення здобувачів освіти. Перспективи подальших досліджень автори вбачають у дослідженні питань розвитку критичного мислення учнів на різних етапах уроку.