Фізкультурно-спортивна реабілітація осіб із посттравматичними порушеннями засобами функціонального тренінгу та адаптивної фізичної культури - Орел, Ірина Олексіївна (Академічні візії, 2026)
Анотація. У статті представлено ґрунтовний аналіз сучасних підходів до корекції стану осіб із посттравматичними розладами в умовах зростання рівня військових і цивільних травм. Актуальність дослідження зумовлена зростаючою потребою у розробленні ефективних стратегій відновлення, спрямованих на підвищення рухової автономії, функціональних можливостей та психосоціального благополуччя постраждалих осіб. У статті обґрунтовано можливість інтеграції концепції функціонально орієнтованих фізичних вправ у модифіковані рухові програми як елементів комплексної системи відновлення. Особливу увагу приділено їх впливу на координацію, м’язову силу, витривалість, рівновагу та емоційну стабільність.Теоретичну основу дослідження становлять принципи моторної специфічності, нейром’язової адаптації та прогресивного регулювання навантаження, а також індивідуалізованого проєктування програм. У дослідженні підкреслено важливість відновлення природних патернів руху за допомогою багатосуглобових вправ і індивідуально підібраних видів діяльності, що враховують порушення опорно-рухової та нервової систем.Організація процесу відновлення має поетапний характер і включає етап стабілізації, етап відновлення функцій та етап рухової реадаптації. У статті також відзначено важливу роль міждисциплінарної співпраці для забезпечення сталих результатів. Особливий акцент зроблено на використанні сучасних цифрових технологій і моделей дистанційного супроводу, зокрема підтримки на основі телемедицини, що сприяє підвищенню доступності, стабільності та економічної ефективності відновлювальних послуг.Підкреслюється, що поєднання таких технологій є особливо важливим у ситуаціях географічної розпорошеності населення та обмеженого доступу до спеціалізованих закладів. Результати дослідження свідчать, що інтегроване втручання позитивно впливає на фізичну працездатність, зниження ризику повторних травм, мотивацію та якість життя. Подальші дослідження пов’язані з розробленням стандартизованих процедур оцінювання та довгострокового моніторингу втручань як у системі національної охорони здоров’я, так і у сфері спорту.