Мовна політика Литви в контексті цифровізації та інтернаціоналізації вищої освіти - Віротченко, Світлана Андріївна (Академічні візії, 2026)
У статті актуалізовано проблему реалізації державної мовної політики Литви у сфері вищої освіти, її нормативно-правових засад і впливу процесів цифровізації й інтернаціоналізації на розвиток мовної освіти. Метою дослідження є обґрунтування особливостей реалізації державної мовної політики Литви у сфері вищої освіти та визначення механізмів поєднання підтримки державної мови з розвитком багатомовності в умовах цифровізації та інтернаціоналізації. У процесі дослідження використано такі методи: аналіз, узагальнення, порівняльно-правовий, контент-аналіз нормативно-правових актів, програм розвитку державної мови та наукових праць литовських і зарубіжних дослідників. Основні результати: автором установлено, що мовна політика Литви ґрунтується на чітких нормативно-правових засадах, що забезпечують функціонування литовської мови як державної в усіх сферах суспільного життя, зокрема у вищій освіті. Визначено роль державних органів у реалізації мовної політики, уніфікації мовних норм, контролі за дотриманням мовного законодавства та розвитку сучасної термінологічної бази. Проаналізовано систему сертифікації рівнів володіння державною мовою, нормативні документи, спрямовані на підвищення престижу литовської мови, цифрові мовні ресурси та технології, покликані забезпечити конкурентоспроможність державної мови. Виявлено, що сучасна мовна політика Литви спрямована як на захист державної мови, так і на підтримку багатомовності та інтернаціоналізації вищої освіти. Зокрема, мовна політика закладів вищої освіти орієнтована на гармонійне поєднання розвитку державної мови та формування високого рівня іншомовної компетентності. Водночас визначено окремі виклики, пов'язані із посиленням ролі англійської мови в академічному середовищі та необхідністю збереження позицій литовської мови як мови науки. Наукова новизна одержаних результатів полягає у комплексному висвітленні сучасної моделі державної мовної політики Литви крізь призму цифровізації, інтернаціоналізації та розвитку багатомовності, а також особливостей інтеграції мовної політики у стратегії розвитку університетів. Практичне значення роботи полягає у можливості використання отриманих результатів під час розроблення стратегії удосконалення мовної політики у сфері вищої освіти України, модернізації мовної освіти, підготовки майбутніх педагогів і філологів, а також при проведенні подальших порівняльно-педагогічних досліджень розвитку мовної освіти в країнах Балтії та Європейського Союзу.