Перспективи гармонізації кримінального законодавства України зі стандартами Європейського Союзу у сфері протидії домашньому насильству - Степаненко, Оксана Василівна (Академічні візії, 2026)
У статті досліджено перспективи гармонізації кримінального законодавства України зі стандартами Європейського Союзу у сфері протидії домашньому насильству в умовах європейської інтеграції України. Обґрунтовано, що сучасний етап розвитку національного кримінального законодавства характеризується переходом від імплементації окремих міжнародно-правових стандартів до системної адаптації законодавства до acquis Європейського Союзу та формування комплексної моделі кримінально-правової охорони особи. Проаналізовано положення Директиви (ЄС) 2024/1385 про боротьбу з насильством щодо жінок та домашнім насильством, Стамбульської конвенції, практику Європейського суду з прав людини, Суду Європейського Союзу та документи Європейської Комісії щодо оцінки виконання Україною євроінтеграційних зобов'язань. Особливу увагу приділено дослідженню ризик-орієнтованого підходу до державного реагування, удосконаленню механізмів оцінки ризиків повторного насильства, розвитку системи захисту потерпілих, криміналізації цифрових форм домашнього насильства, забезпеченню прав дітей, які постраждали від домашнього насильства, а також розвитку інтегрованої міжвідомчої взаємодії. Проаналізовано проблеми імплементації положень Директиви (ЄС) 2024/1385 у кримінальне та кримінальне процесуальне законодавство України, визначено напрями вдосконалення статей Кримінального кодексу України та Кримінального процесуального кодексу України з урахуванням сучасних європейських стандартів. Сформульовано авторські пропозиції щодо подальшої гармонізації кримінального законодавства України із законодавством Європейського Союзу. Обґрунтовано, що ефективна кримінально-правова охорона особи від домашнього насильства повинна ґрунтуватися на комплексному поєднанні кримінально-правових, кримінально-процесуальних та організаційно-правових механізмів, а оцінювання ефективності законодавства має здійснюватися не лише за критерієм повноти криміналізації, а й за рівнем практичної реалізації європейських стандартів захисту прав людини.