Генеза поняття «економічне виховання» у вітчизняному науковому дискурсі кінця ХХ – початку ХХІ ст. - Опалюк, Тетяна Леонідівна (Академічні візії, 2026)
У статті здійснено комплексний аналіз генези поняття «економічне виховання» у вітчизняному науковому дискурсі кінця ХХ – початку ХХІ століття. Простежено еволюцію наукових підходів до його трактування відповідно до трансформації соціально-економічних умов, розвитку педагогічної теорії та модернізації системи освіти. Розкрито особливості зміни змістових компонентів економічного виховання, його мети, завдань і очікуваних результатів на різних етапах розвитку української політично-педагогічної думки. Мета дослідження полягає у науковому обґрунтуванні генези поняття «економічне виховання» у вітчизняному науковому дискурсі кінця ХХ – початку ХХІ століття, систематизації наукових підходів до його розуміння та розробці цілісної моделі еволюції цього поняття відповідно до суспільно-економічних і освітніх трансформацій. Методи дослідження: аналіз, синтез, узагальнення, порівняльно-історичний аналіз, систематизація наукових джерел, історико-педагогічний метод, моделювання. Основні результати: систематизовано вітчизняні та зарубіжні наукові підходи до розуміння економічного виховання; визначено основні етапи еволюції змісту поняття; виявлено закономірності переходу від знаннєвої моделі економічної освіти до компетентнісного підходу; розроблено модель генези поняття «економічне виховання», яка відображає зміну його змістових компонентів, провідної мети та очікуваних результатів відповідно до суспільних і освітніх змін. Наукова новизна одержаних результатів полягає у тому, що вперше обґрунтовано модель генези поняття «економічне виховання» у вітчизняному науковому дискурсі кінця ХХ – початку ХХІ ст., яка відображає еволюцію його змістових компонентів, цілей і результатів відповідно до суспільно-економічних та освітніх трансформацій; систематизовано наукові підходи до трактування поняття «економічне виховання» та простежено зміну його змістового наповнення. Практичне значення роботи визначається тим, що результати дослідження можуть бути використані під час розроблення навчально-методичного забезпечення з педагогіки та економічної освіти, у процесі підготовки майбутніх педагогів, підвищення кваліфікації науково-педагогічних працівників, а також у подальших дослідженнях проблем економічного виховання, економічної культури та фінансової грамотності.